B. F. Skinner: Porovnání verzí
(Založena nová stránka: Představitel radikálního behaviorismu. == Život == * Narozen v Pensylvanii * Stabilní a srdečné rodinné prostředí s vážností k učení, uk…) |
|||
(Není zobrazena jedna mezilehlá verze od jednoho dalšího uživatele.) | |||
Řádek 10: | Řádek 10: | ||
* Přednáší na různých univerzitách, pak odchází do důchodu a umírá | * Přednáší na různých univerzitách, pak odchází do důchodu a umírá | ||
* Dílo: | * Dílo: | ||
− | :* Science and human behavior | + | :* ''Science and human behavior'' |
− | :* Beyond freedom and dignity | + | :* ''Beyond freedom and dignity'' |
− | :* About behaviorismus | + | :* ''About behaviorismus'' |
− | :* A matter of conseqences | + | :* ''A matter of conseqences'' |
+ | |||
== Pojetí behaviorismu == | == Pojetí behaviorismu == | ||
* Radikální behaviorismus | * Radikální behaviorismus | ||
Řádek 76: | Řádek 77: | ||
:* Předpokládají vnitřní motivační vztahy | :* Předpokládají vnitřní motivační vztahy | ||
* Idea [[Determinace osobnosti|determinismu]] předpokládá poznatelnost | * Idea [[Determinace osobnosti|determinismu]] předpokládá poznatelnost | ||
+ | [[Kategorie: Dějiny psychologie|*]] | ||
+ | [[Kategorie: Psychologie|*]] |
Aktuální verze z 23. 12. 2014, 21:44
Představitel radikálního behaviorismu.
Obsah
Život
- Narozen v Pensylvanii
- Stabilní a srdečné rodinné prostředí s vážností k učení, ukázněností a systémem spravedlivého odměpování
- Fascinován technikou
- Miloval školu a byl zklamán nedostatkem zájmu u jiných studentů
- Graduoval z anglické literatury
- Nějakou chvíli se chtěl stát spisovatelem, pak ale začal studovat psychologii
- Doktorát, stal se asistentem s výzkumnou orientací na nervový systém živočichů
- Přednáší na různých univerzitách, pak odchází do důchodu a umírá
- Dílo:
- Science and human behavior
- Beyond freedom and dignity
- About behaviorismus
- A matter of conseqences
Pojetí behaviorismu
- Radikální behaviorismus
- Zůstává u klíčových znaků původního, klasického behaviorismu
- Dvojčlenné schéma S-R
- Teze, že metody studia chování, užívané v experimentech na zvířatech, lze plně využít u člověka
- Odmítá koncepci pudů (nelze je objektivně pozorovat)
- JÁ chápe jako funkčně sjednocený systém odpovědí organizovaný k diskriminaci stimulů
- Rysy chápe jako podmínky a okolnosti posílení a deprivace
- Operantní behaviorismus
- Obohacuje a modifikuje tradiční pohledy a přístupy k principům podmipování
- Vymezuje operantní chování (vedle podmíněného a nepodmíněného)
- Operantní reakce jsou spontánně vzniklým výsledkem aktivních pokusů o adaptaci
- Systém nahodilých pokusů a omylů
- Nahrazuje to, co jiní považují za vnitřní determinanty chování
- Sociální behaviorismus
- Ignoruje osobnost i vnitřní poznávací činnost
- Neřeší sociální aspekty chování člověka
- Programové učení
- Snaha řešit proces adaptace na komplex aktuálních sociálních problémů ve společnosti cílevědomou modifikací chování člověka.
Pojímání osobnosti
- Anti-teoretický přístup
- Abstraktní teorie jsou podle něj zcela zbytečné
- Celý přístup je třeba založit na studiu toho, jakým způsobem a v jakém směru je chování determinováno prostředím
- Zamítá všechny názory považující člověka za autonomní bytost
- Lidský organismus je „černá schránka“ jejíž obsah je třeba vyřadit z empirického vyšetřování
- Z výzkumů a experimentů vypouští i biologické, fyziologické a genetické faktory
- Nelze s nimi manipulovat a kontrolovat je
Přístup k analýze chování
- Mechanistický přístup ke studiu chování (jako J. B. Watson)
- Věda o lidském chování se příliš neliší od jiných přírodních věd
- Stejné cíle – predikce a kontrola
- Je logické postupovat od jednoduchého ke komplexnímu
- V tomto případě studovat subhumánní před humánním
- Studiem zvířat lze odhalit nejobecnější základní principy chování a generalizovat je na jiné organismy (tedy i na člověka)
- Orientace na experimentální projekt jednoho subjektu
- Nevyžaduje tradiční statistické techniky a studium neexistujícího „průměrného“ člověka
- Jako základní přístup k odhalování zákonitostí chování prosazuje funkční analýzu chovajícího se organismu
- Snaha zjistit exaktní, reálné a specifikované vztahy mezi zjevným chováním organismu a prostřeďovými podmínkami (podněty)
- Proměnné musí být vždy vnější, viditelné a definované v kvantitativních pojmech
- Neuznává ideu osobnosti jako síly, podněcující a usměrpující chování
- Osoba je pouze bodem, v němž se spojují mnohé genetické a prostřeďové podmínky
- Skloubí se do výsledku (efektu)
K pojímání naturelu člověka
- Jeho pojetí člověka je radikálně odlišné od jiných koncepcí
- Odmítá intrapsychickou interpretaci chování
- Zdůrazdpuje naprostou determinovanost chování člověka historií podmipování
- Idea svobody je nepřípustná, individuální rozdíly pramení pouze z variability historie posilování
- Dimenze racionalita versus iracionalita je na jeho přístup neaplikovatelná
- Nezajímá ho co je uvnitř „černé skříňky“ (black box), lze o tom pouze spekulovat
- Zastává princip elementarismu
- Celek považuje za pouhou sumu částí
- Zastává jednoznačný situacionismus
- Ve vztahu k chování osoby naprosto ignoruje konstituční faktory
- Za základní příčinu individuálních rozdílů považuje prostředí
- Je přesvědčen o změnitelnosti lidského chování v průběhu života
- Předpokládá přístup z hlediska objektivity
- Hypotetické konstrukty zatempují skutečnost
- Nejpříznačnějším znakem fikce vnitřních činitelů je pojem osobnost
- Základním předpokladem chování je reaktivita
- Nezajímají ho dimenze homeostáza – heterostáza
- Předpokládají vnitřní motivační vztahy
- Idea determinismu předpokládá poznatelnost