Bibliometrie: Porovnání verzí
(Není zobrazeno 13 mezilehlých verzí od 5 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
− | '''Bibliometrie''' ( | + | '''Bibliometrie''' (bibliometrics) je vědní obor zabývající se kvantitativní analýzou [[dokument|dokumentů]] vznikajících v rámci vědecké [[komunikace]], který vychází z předpokladu, že zkoumané dokumenty jsou odrazem stavu vědeckého poznání. Bibliometrické výzkumy směřují k formulaci kvantitativních zákonitostí souvisejících s formální a sémantickou strukturou dokumentů (např. [[Bradfordův zákon]], [[Lotkův zákon]], [[Zipfův zákon]] atd.). Bibliometrie se chápe jako součást [[informetrie]] anebo [[scientometrie]], prakticky se však s těmito disciplínami výrazně překrývá.<ref>ŠVEJDA, Jan. Bibliometrie. In: KTD: Česká terminologická databáze knihovnictví a informační vědy (TDKIV) [online]. Praha : Národní knihovna ČR, 2003- [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://aleph.nkp.cz/F/?func=direct&doc_number=000000344&local_base=KTD.</ref> |
== Význam a účel bibliometrie == | == Význam a účel bibliometrie == | ||
− | Termín | + | Termín "bibliometrie" zavedl na konci šedesátých let Alan Pritchard, který cíl této metody definuje takto: ''„Cílem bibliometrie je osvětlit proces psané komunikace a i zaměření vědecké discipliny (do té míry jak se odráží v psané komunikaci) pomocí kvantitativní analýzy rozličných složek psané komunikace.“''<ref name="königova">KÖNIGOVÁ, Marie. Úvod do bibliometrie. 1. vyd. Praha: Česká informační společnost, 1993.</ref> |
− | Bibliometrii lze tedy charakterizovat jako průnik informační vědy a matematických a statistických metod. Umožňuje hodnocení vědeckého přínosu různých oborů, zemí, autorů, časopisů, jazyků apod. Bibliometrické analýzy slouží k vyhodnocování údajů v oblasti [[vědecká informace|vědeckých informací]]. Podílejí se na vyhodnocování efektivnosti výzkumu, hodnocení prestiže pracoviště, určení nejprestižnějších časopisů v daném oboru, nejfrekventovanějších článků a nejcitovanějších autorů, měření zastarávání informací atd. Bibliometrické analýzy jsou dnes často využívány i v oblasti výzkumu informačních potřeb (uspokojení nebo neuspokojení požadavků uživatelů). | + | Bibliometrii lze tedy charakterizovat jako průnik [[Informační věda|informační vědy]] a matematických a statistických metod. Umožňuje hodnocení vědeckého přínosu různých oborů, zemí, autorů, časopisů, jazyků apod. Bibliometrické analýzy slouží k vyhodnocování údajů v oblasti [[vědecká informace|vědeckých informací]]. Podílejí se na vyhodnocování efektivnosti výzkumu, hodnocení prestiže pracoviště, určení nejprestižnějších časopisů v daném oboru, nejfrekventovanějších článků a nejcitovanějších autorů, měření zastarávání informací atd. Bibliometrické analýzy jsou dnes často využívány i v oblasti výzkumu informačních potřeb (uspokojení nebo neuspokojení požadavků uživatelů). |
== Oblasti zkoumané bibliometrií == | == Oblasti zkoumané bibliometrií == | ||
Řádek 14: | Řádek 14: | ||
* Počítačová analýza publikací | * Počítačová analýza publikací | ||
* Rozložení tvořivé výkonnosti vědců | * Rozložení tvořivé výkonnosti vědců | ||
− | * Informační potřeby | + | * [[Informační potřeba|Informační potřeby]] |
* Tematický rozptyl literatury | * Tematický rozptyl literatury | ||
* Mapování vědy | * Mapování vědy | ||
− | * Vyhledávání informací | + | * [[Vyhledávání informací]] |
− | * Měření relevance rešeršní činnosti .... | + | * Měření relevance [[Rešerše|rešeršní]] činnosti .... |
== Základní pojmy a indikátory bibliometrie == | == Základní pojmy a indikátory bibliometrie == | ||
− | '''Dokumentační jednotka''' – tento termín zahrnuje všechny formy psaných záznamů nebo psané komunikace, které jsou předmětem bibliometrického zkoumání, jako např. články, časopisy, zprávy, patenty, normy, publikované přednášky, příspěvky ve sbornících atd.<ref name="königova" /> | + | '''Dokumentační jednotka''' – tento termín zahrnuje všechny formy psaných záznamů nebo psané komunikace, které jsou předmětem bibliometrického zkoumání, jako např. články, časopisy, zprávy, [[patent|patenty]], normy, publikované přednášky, příspěvky ve sbornících atd.<ref name="königova" /> |
'''Seznam publikací''' – je základní bibliometrickou veličinou. Zahrnuje počet publikací (dokumentačních jednotek) jednoho autora, pracovního týmu, ústavu nebo státu za určitý časový úsek. | '''Seznam publikací''' – je základní bibliometrickou veličinou. Zahrnuje počet publikací (dokumentačních jednotek) jednoho autora, pracovního týmu, ústavu nebo státu za určitý časový úsek. | ||
Řádek 28: | Řádek 28: | ||
'''[[Bibliografická citace]]''' – formalizovaný údaj o dokumentech, které autor při psaní své práce použil | '''[[Bibliografická citace]]''' – formalizovaný údaj o dokumentech, které autor při psaní své práce použil | ||
− | '''[[Citační index]]''' (citační rejstřík) – umožňuje mapování vědy, prestiže autorů, časopisů, oborů apod. | + | '''[[Citační rejstřík|Citační index]]''' (citační rejstřík) – umožňuje mapování vědy, prestiže autorů, časopisů, oborů apod. |
'''Individuální citační index''' - počet citací autora připadající na počet publikovaných prací za určité období. | '''Individuální citační index''' - počet citací autora připadající na počet publikovaných prací za určité období. | ||
− | '''Relativní citační index''' (RCI) – umožňuje porovnávat kvalitu časopisů otiskujících práce v daném oboru (počet prací), tak porovnávat citační ohlasy (počet citací/počet prací) v dané oblasti vědeckého systému. Podíl citačního indexu dané země k citačnímu indexu ve světové databázi slouží k porovnávání citovanosti země se světovým průměrem. | + | '''Relativní citační index''' (RCI) – umožňuje porovnávat kvalitu časopisů otiskujících práce v daném oboru (počet prací), tak porovnávat citační ohlasy (počet citací/počet prací) v dané oblasti vědeckého systému. Podíl citačního indexu dané země k citačnímu indexu ve světové [[databáze|databázi]] slouží k porovnávání citovanosti země se světovým průměrem. |
'''Relativní národní citační index''' (RNCI) – jedná se o podíl citačního indexu dané země (regionu) a citačního indexu stejného vědního oboru ve světové databázi. | '''Relativní národní citační index''' (RNCI) – jedná se o podíl citačního indexu dané země (regionu) a citačního indexu stejného vědního oboru ve světové databázi. | ||
− | '''Index bezprostřední odezvy''' (Immediacy Index) – | + | '''Index bezprostřední odezvy''' (Immediacy Index) – měří rychlosti odezvy citovaných prací v aktuálním roce. |
− | '''Poločas citovanosti''' – udává, po kolika letech (ve vztahu k aktuálnímu roku) se objeví 50% všech citací na články daného časopisu v citačních rejstřících. Napomáhá při hodnocení stáří citovaných článků a uvádí se pouze u časopisů, které byly alespoň stokrát citovány | + | '''Poločas citovanosti''' – udává, po kolika letech (ve vztahu k aktuálnímu roku) se objeví 50 % všech citací na články daného časopisu v citačních rejstřících. Napomáhá při hodnocení stáří citovaných článků a uvádí se pouze u časopisů, které byly alespoň stokrát citovány |
− | ''' | + | '''Poločas citování''' – pomáhá při hodnocení stáří většiny článků, které cituje daný časopis. Uvádí se pouze u časopisů, které citují 1200 nebo více dokumentů.<ref>VYMĚTAL, Jan. Informační zdroje v odborné literatuře. 1. vyd. Praha: Wolters Kluwer, 2010. ISBN. 978-80-7357-520-5.</ref> |
− | '''[[Hirschův index]]''' (H-index) – nejnovější index hodnotící vědeckou aktivitu pracovníků. | + | '''[[Impakt faktor|Impact Factor]]''' (faktor dopadu nebo vlivu) – je kritériem kvality a prestiže vědeckého i odborného časopisu. |
+ | |||
+ | '''[[H-index|Hirschův index]]''' (H-index) – nejnovější index hodnotící vědeckou aktivitu pracovníků. | ||
== Bibliometrické zákony == | == Bibliometrické zákony == | ||
− | '''[[Bradfordův zákon]]''' – Je zákon o rozptylu informací, nebo rozptylu relevantních článků v časopisech. Definoval jej Samuel Clemens Bradford, americký knihovník, jeden ze zakladatelů bibliometrie. Tento zákon se prakticky může použít např. pro tvorbu a vyváženost knihovních fondů. Obdobně jako Lotkův zákon definuje nepřímou úměru mezi časopisy a relevantními články v nich – maximální počet relevantních článků je soustředěn v minimálním počtu časopisů tvořících tzv. jádro. Jádro oboru pak tvoří nejužší skupina časopisů, ve kterých vyšlo nejvíre relevantních článků. <ref name="vavrikova">VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view</ref> | + | '''[[Bradfordův zákon]]''' – Je zákon o rozptylu informací, nebo rozptylu relevantních článků v časopisech. Definoval jej Samuel Clemens Bradford, americký knihovník, jeden ze zakladatelů [[bibliometrie]]. Tento zákon se prakticky může použít např. pro tvorbu a vyváženost knihovních fondů. Obdobně jako Lotkův zákon definuje nepřímou úměru mezi časopisy a relevantními články v nich – maximální počet relevantních článků je soustředěn v minimálním počtu časopisů tvořících tzv. jádro. Jádro oboru pak tvoří nejužší skupina časopisů, ve kterých vyšlo nejvíre relevantních článků. <ref name="vavrikova">VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view</ref> |
'''[[Zipfův zákon]]''' – neboli frekvenční analýza respektive „rozptyl slov v textu“, byl definován Georgem Kingsley Zipfem, americkým psychologem a lingvistou. Zipfův zákon vyjadřuje skutečnost, že základ lexiky vytváří relativně malý počet silně frekventovaných slov. Zipf slova uspořádal podle frekvence (f) výskytu, slovo s nejvyšší hodnotou výskytu získalo r=1, následující r=2 atd. Jsou-li slova dlouhého textu seřazena podle pořadí klesající četnosti jejich výskytu, potom součin pořadí (r) a četnosti (f) pro každé slovo bude přibližně táž konstanta (c), která závisí na délce textu.<ref name="vavrikova" /> | '''[[Zipfův zákon]]''' – neboli frekvenční analýza respektive „rozptyl slov v textu“, byl definován Georgem Kingsley Zipfem, americkým psychologem a lingvistou. Zipfův zákon vyjadřuje skutečnost, že základ lexiky vytváří relativně malý počet silně frekventovaných slov. Zipf slova uspořádal podle frekvence (f) výskytu, slovo s nejvyšší hodnotou výskytu získalo r=1, následující r=2 atd. Jsou-li slova dlouhého textu seřazena podle pořadí klesající četnosti jejich výskytu, potom součin pořadí (r) a četnosti (f) pro každé slovo bude přibližně táž konstanta (c), která závisí na délce textu.<ref name="vavrikova" /> | ||
Řádek 54: | Řádek 56: | ||
== Bibliometrické metody == | == Bibliometrické metody == | ||
− | '''[[Publikační analýza]]''' – tato matematicko-statistická bibliometrická metoda se používá k získání kompletního obrazu vědy v dané oblasti (např. státě). Jejím cílem je kvantitativní měření produkce publikací. Touto bibliometrickou metodou vyhodnocujeme například typ | + | '''[[Publikační analýza]]''' – tato matematicko-statistická bibliometrická metoda se používá k získání kompletního obrazu vědy v dané oblasti (např. státě). Jejím cílem je kvantitativní měření produkce publikací. Touto bibliometrickou metodou vyhodnocujeme například typ vědecké literatury, geografickou oblast, časovou periodu či autora v oboru. |
Publikační analýza je jedním z podkladů pro analýzu citační. | Publikační analýza je jedním z podkladů pro analýzu citační. | ||
Řádek 69: | Řádek 71: | ||
* VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view | * VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view | ||
* VYMĚTAL, Jan. Informační zdroje v odborné literatuře. 1. vyd. Praha: Wolters Kluwer, 2010. ISBN. 978-80-7357-520-5. | * VYMĚTAL, Jan. Informační zdroje v odborné literatuře. 1. vyd. Praha: Wolters Kluwer, 2010. ISBN. 978-80-7357-520-5. | ||
+ | |||
+ | ===Související články=== | ||
+ | [[Bibliometrie a scientometrie, publikační a citační analýzy]]<br /> | ||
+ | [[Scientometrie]]<br /> | ||
+ | [[Bradfordův zákon]]<br /> | ||
+ | [[Lotkův zákon]]<br /> | ||
+ | [[Zipfův zákon]] | ||
=== Externí odkazy === | === Externí odkazy === | ||
− | * http://cs.wikipedia.org/wiki/Bibliometrie | + | * [http://cs.wikipedia.org/wiki/Bibliometrie Bibliometrie na Wikipedii] |
− | === | + | === Klíčová slova === |
bibliometrie, vědecké informace, bibliometrické zákony, bibliometrické metody, indikátory bibliometrie | bibliometrie, vědecké informace, bibliometrické zákony, bibliometrické metody, indikátory bibliometrie | ||
− | [[Kategorie: Informační studia a knihovnictví | + | [[Kategorie: Informační studia a knihovnictví]] |
+ | [[Kategorie: Bibliometrie a scientometrie, publikační a citační analýzy]] |
Aktuální verze z 28. 10. 2015, 11:25
Bibliometrie (bibliometrics) je vědní obor zabývající se kvantitativní analýzou dokumentů vznikajících v rámci vědecké komunikace, který vychází z předpokladu, že zkoumané dokumenty jsou odrazem stavu vědeckého poznání. Bibliometrické výzkumy směřují k formulaci kvantitativních zákonitostí souvisejících s formální a sémantickou strukturou dokumentů (např. Bradfordův zákon, Lotkův zákon, Zipfův zákon atd.). Bibliometrie se chápe jako součást informetrie anebo scientometrie, prakticky se však s těmito disciplínami výrazně překrývá.[1]
Obsah
Význam a účel bibliometrie
Termín "bibliometrie" zavedl na konci šedesátých let Alan Pritchard, který cíl této metody definuje takto: „Cílem bibliometrie je osvětlit proces psané komunikace a i zaměření vědecké discipliny (do té míry jak se odráží v psané komunikaci) pomocí kvantitativní analýzy rozličných složek psané komunikace.“[2]
Bibliometrii lze tedy charakterizovat jako průnik informační vědy a matematických a statistických metod. Umožňuje hodnocení vědeckého přínosu různých oborů, zemí, autorů, časopisů, jazyků apod. Bibliometrické analýzy slouží k vyhodnocování údajů v oblasti vědeckých informací. Podílejí se na vyhodnocování efektivnosti výzkumu, hodnocení prestiže pracoviště, určení nejprestižnějších časopisů v daném oboru, nejfrekventovanějších článků a nejcitovanějších autorů, měření zastarávání informací atd. Bibliometrické analýzy jsou dnes často využívány i v oblasti výzkumu informačních potřeb (uspokojení nebo neuspokojení požadavků uživatelů).
Oblasti zkoumané bibliometrií
- Zkoumání citačních vazeb
- Analýza publikační činnosti vědců
- Zkoumání mezinárodních publikačních trendů
- Počítačová analýza publikací
- Rozložení tvořivé výkonnosti vědců
- Informační potřeby
- Tematický rozptyl literatury
- Mapování vědy
- Vyhledávání informací
- Měření relevance rešeršní činnosti ....
Základní pojmy a indikátory bibliometrie
Dokumentační jednotka – tento termín zahrnuje všechny formy psaných záznamů nebo psané komunikace, které jsou předmětem bibliometrického zkoumání, jako např. články, časopisy, zprávy, patenty, normy, publikované přednášky, příspěvky ve sbornících atd.[2]
Seznam publikací – je základní bibliometrickou veličinou. Zahrnuje počet publikací (dokumentačních jednotek) jednoho autora, pracovního týmu, ústavu nebo státu za určitý časový úsek.
Bibliografická citace – formalizovaný údaj o dokumentech, které autor při psaní své práce použil
Citační index (citační rejstřík) – umožňuje mapování vědy, prestiže autorů, časopisů, oborů apod.
Individuální citační index - počet citací autora připadající na počet publikovaných prací za určité období.
Relativní citační index (RCI) – umožňuje porovnávat kvalitu časopisů otiskujících práce v daném oboru (počet prací), tak porovnávat citační ohlasy (počet citací/počet prací) v dané oblasti vědeckého systému. Podíl citačního indexu dané země k citačnímu indexu ve světové databázi slouží k porovnávání citovanosti země se světovým průměrem.
Relativní národní citační index (RNCI) – jedná se o podíl citačního indexu dané země (regionu) a citačního indexu stejného vědního oboru ve světové databázi.
Index bezprostřední odezvy (Immediacy Index) – měří rychlosti odezvy citovaných prací v aktuálním roce.
Poločas citovanosti – udává, po kolika letech (ve vztahu k aktuálnímu roku) se objeví 50 % všech citací na články daného časopisu v citačních rejstřících. Napomáhá při hodnocení stáří citovaných článků a uvádí se pouze u časopisů, které byly alespoň stokrát citovány
Poločas citování – pomáhá při hodnocení stáří většiny článků, které cituje daný časopis. Uvádí se pouze u časopisů, které citují 1200 nebo více dokumentů.[3]
Impact Factor (faktor dopadu nebo vlivu) – je kritériem kvality a prestiže vědeckého i odborného časopisu.
Hirschův index (H-index) – nejnovější index hodnotící vědeckou aktivitu pracovníků.
Bibliometrické zákony
Bradfordův zákon – Je zákon o rozptylu informací, nebo rozptylu relevantních článků v časopisech. Definoval jej Samuel Clemens Bradford, americký knihovník, jeden ze zakladatelů bibliometrie. Tento zákon se prakticky může použít např. pro tvorbu a vyváženost knihovních fondů. Obdobně jako Lotkův zákon definuje nepřímou úměru mezi časopisy a relevantními články v nich – maximální počet relevantních článků je soustředěn v minimálním počtu časopisů tvořících tzv. jádro. Jádro oboru pak tvoří nejužší skupina časopisů, ve kterých vyšlo nejvíre relevantních článků. [4]
Zipfův zákon – neboli frekvenční analýza respektive „rozptyl slov v textu“, byl definován Georgem Kingsley Zipfem, americkým psychologem a lingvistou. Zipfův zákon vyjadřuje skutečnost, že základ lexiky vytváří relativně malý počet silně frekventovaných slov. Zipf slova uspořádal podle frekvence (f) výskytu, slovo s nejvyšší hodnotou výskytu získalo r=1, následující r=2 atd. Jsou-li slova dlouhého textu seřazena podle pořadí klesající četnosti jejich výskytu, potom součin pořadí (r) a četnosti (f) pro každé slovo bude přibližně táž konstanta (c), která závisí na délce textu.[4]
Lotkův zákon – zákon měření vědecké produktivity, který byl definován při srovnávání publikační činnosti autorů v oblasti chemie a fyziky, říká, že se stoupajícím počtem publikovaných článků klesá počet autorů píšící největší poměr množství článků. [4]
Bibliometrické metody
Publikační analýza – tato matematicko-statistická bibliometrická metoda se používá k získání kompletního obrazu vědy v dané oblasti (např. státě). Jejím cílem je kvantitativní měření produkce publikací. Touto bibliometrickou metodou vyhodnocujeme například typ vědecké literatury, geografickou oblast, časovou periodu či autora v oboru. Publikační analýza je jedním z podkladů pro analýzu citační.
Citační analýza – je matematicko-statistická bibliometrická metoda, která kvantifikuje vztahy mezi autory, dokumenty a vědními obory na základě bibliografických citací a bibliografických referencí. Zkoumá citovanost dokumentů, četnosti citací v dalších pracích apod.[5]
Odkazy
Reference
- ↑ ŠVEJDA, Jan. Bibliometrie. In: KTD: Česká terminologická databáze knihovnictví a informační vědy (TDKIV) [online]. Praha : Národní knihovna ČR, 2003- [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://aleph.nkp.cz/F/?func=direct&doc_number=000000344&local_base=KTD.
- ↑ 2,0 2,1 KÖNIGOVÁ, Marie. Úvod do bibliometrie. 1. vyd. Praha: Česká informační společnost, 1993.
- ↑ VYMĚTAL, Jan. Informační zdroje v odborné literatuře. 1. vyd. Praha: Wolters Kluwer, 2010. ISBN. 978-80-7357-520-5.
- ↑ 4,0 4,1 4,2 VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view
- ↑ ŠVEJDA, Jan. Citační analýza. In: KTD: Česká terminologická databáze knihovnictví a informační vědy (TDKIV) [online]. Praha : Národní knihovna ČR, 2003- [cit. 2015-01-19]. Dostupné z:http://aleph.nkp.cz/F/?func=direct&doc_number=000000347&local_base=KTD.
Použitá literatura
- KÖNIGOVÁ, Marie. Úvod do bibliometrie. 1. vyd. Praha: Česká informační společnost, 1993.
- SOUČEK, Martin. UK UISK modul č. 3 - Informační věda, v rámci projektu Studium informační vědy a komunikačního managementu v evropském kontextu. Dostupné z:http://www.informacniveda.cz/article.do?articleId=1130
- VAVŘÍKOVÁ, Lucie. Úvod do scientometrie [online]. Praha, 2008 [cit. 2014-12-12]. Dostupné z:http://texty.jinonice.cuni.cz/studijni-texty/vavrikova-lucie/vavrikova_1.pdf/view
- VYMĚTAL, Jan. Informační zdroje v odborné literatuře. 1. vyd. Praha: Wolters Kluwer, 2010. ISBN. 978-80-7357-520-5.
Související články
Bibliometrie a scientometrie, publikační a citační analýzy
Scientometrie
Bradfordův zákon
Lotkův zákon
Zipfův zákon
Externí odkazy
Klíčová slova
bibliometrie, vědecké informace, bibliometrické zákony, bibliometrické metody, indikátory bibliometrie