Virtuální výstavy a expozice: Porovnání verzí
Řádek 11: | Řádek 11: | ||
Virtuální muzeum může být vytvořeno jako replika reálné instituce nebo ''born digital'', kdy vzniká pouze jako samostatná entita v digitálním rozhraní. Muzejní instituce prezentují obsah i na jiných platformách, jako je například Youtube nebo mobilní aplikace. | Virtuální muzeum může být vytvořeno jako replika reálné instituce nebo ''born digital'', kdy vzniká pouze jako samostatná entita v digitálním rozhraní. Muzejní instituce prezentují obsah i na jiných platformách, jako je například Youtube nebo mobilní aplikace. | ||
+ | ==Historický vývoj virtuálního muzea== | ||
− | + | Muzejnictví podobně jako další vědní obory byly ovlivněny vývojem techniky a nových medií. Podnět ze strany muzeí pro využití internetu za účelem marketingu a oslovení, vznikl v roce 1994. J. Brown jako první vytvořil knihovno-muzejních web, jenž sděloval základní informace o instituci. | |
− | + | Dalším podnětem pro digitalizaci obsahu byla přeměna internetu v medium používané širokou veřejností v denním životě. Uživatelé začali v digitálním prostředí trávit svůj volný čas a muzea hojně začali digitalizovat sbírkové předměty a zpřístupňovat je na svých internetových stránkách. Avšak definice virtuálního muzea byla stále nestálá. V roce 1997 J. Mckenzie označil toto medium jako sbírku elektronických předmětů a informačních podkladů. O rok později na tuto definice reagoval J. Andrews a W. Schweibenz, jenž označili virtuální muzeum jako prostor neovlivněný časem s informační hodnotou dostupnou na hardwarových zařízení po celém světě. | |
− | |||
− | |||
− | + | V roce 2004 byla vydána od již zmíněného Schweibenze hierarchická škála muzejních webů, která napomohla muzejním pracovníkům ke konkretizaci obsahu dostupného na Word Wide Webu. S postupným vývojem technologie se jednotlivé typy mohou ve virtuálních muzeích překrývat a vytvářet jeden webový celek. | |
− | |||
*Brožurové muzeum (''Brochure museum'') předává návštěvníkum záladní informace o muzeu, jako je cena vstupného, otvírací doba, kontakty. Web by měl mít přehlednou strukutru a jeduduché konzistetntní ovládání. | *Brožurové muzeum (''Brochure museum'') předává návštěvníkum záladní informace o muzeu, jako je cena vstupného, otvírací doba, kontakty. Web by měl mít přehlednou strukutru a jeduduché konzistetntní ovládání. |
Verze z 20. 9. 2021, 19:13
![]() |
Na této stránce se právě pracuje. Prosím needitujte tuto stránku, dokud na ní zůstává tato šablona. Předejdete tak editačnímu konfliktu. Jestliže uběhla od poslední editace doba alespoň dvou dnů, neváhejte tuto šablonu odstranit. | ![]() |
Virtuální výstava (Virtual exhibition) je webové hypermedium, jež má podobu webové prezentace, která je ucelená kurátorským a tematickým výběrem. Zasazuje jednotlivé sbírkové předměty do širšího obsahu a podněcuje participaci uživatele skrze dynamický obsah. Jelikož digitální rozhraní není ovlivněno prostorem a časem, vzniká v muzejnictví nový druh mobilní prezentace sbírkových předmětů. Edukace je náhle dostupná i návštěvníkům, kteří si návštěvu nemohou dovolit z lokačních, finančních nebo invalidních důvodů.
Díky zavřeným institucím v roce 2020 z důvodu pandemie byla mezi širokou veřejností rozšířeno podvědomí o muzejních aktivitách v digitálním rozhraní.
Obsah
Virtuální muzeum
Virtuální muzeum (Virtual museum) je digitální entita, která vytváří z realného muzea komplexní medium. To v digitálnímu rozhraní nemá fyzickou povahu a zprostředkovává kulturní dědictví pro širokou veřejnost. Na webových stránkách muzea jsou pro návštěvníky dostupné databáze s digitalizovanými předměty, virtuální výstavy, e-learningové programy, online semináře, detailní observace objektů a záznam interiéru muzea dostupný skrze 3D model.
Virtuální muzeum může být vytvořeno jako replika reálné instituce nebo born digital, kdy vzniká pouze jako samostatná entita v digitálním rozhraní. Muzejní instituce prezentují obsah i na jiných platformách, jako je například Youtube nebo mobilní aplikace.
Historický vývoj virtuálního muzea
Muzejnictví podobně jako další vědní obory byly ovlivněny vývojem techniky a nových medií. Podnět ze strany muzeí pro využití internetu za účelem marketingu a oslovení, vznikl v roce 1994. J. Brown jako první vytvořil knihovno-muzejních web, jenž sděloval základní informace o instituci.
Dalším podnětem pro digitalizaci obsahu byla přeměna internetu v medium používané širokou veřejností v denním životě. Uživatelé začali v digitálním prostředí trávit svůj volný čas a muzea hojně začali digitalizovat sbírkové předměty a zpřístupňovat je na svých internetových stránkách. Avšak definice virtuálního muzea byla stále nestálá. V roce 1997 J. Mckenzie označil toto medium jako sbírku elektronických předmětů a informačních podkladů. O rok později na tuto definice reagoval J. Andrews a W. Schweibenz, jenž označili virtuální muzeum jako prostor neovlivněný časem s informační hodnotou dostupnou na hardwarových zařízení po celém světě.
V roce 2004 byla vydána od již zmíněného Schweibenze hierarchická škála muzejních webů, která napomohla muzejním pracovníkům ke konkretizaci obsahu dostupného na Word Wide Webu. S postupným vývojem technologie se jednotlivé typy mohou ve virtuálních muzeích překrývat a vytvářet jeden webový celek.
- Brožurové muzeum (Brochure museum) předává návštěvníkum záladní informace o muzeu, jako je cena vstupného, otvírací doba, kontakty. Web by měl mít přehlednou strukutru a jeduduché konzistetntní ovládání.
- Obsahové muzeum (Content museum) - Narozdíl od Brožurového muzea neodkazuje pouze na základní informace o insitutci. Uživatli nabízí plně zdigitalizovanou sbírku reálného muzea. Sbírkový obsah není kurátorsky zpracován a tudíž spíše připomíná vědecké databáze.
- Vzdělávací muzeum (Learning museum) -Hlavním cílem je navázat vztah mezi sbírkovým předmětem a uživatelem, jenž by měl vést podnícení motivace navštivit tradiční muzeum živě. Tento typ se může jevit podobně obsahovému, avšak se zaměřuje na podrobnější informace o sbírkových předmětěch.
- Virtuální muzeum (Virtual museum) uplatňuje všechny zmíněně prvky z výše zmíněných druhů. Sbírkové předměty jsou propojeny s digitalizovanou sbírkou jiné muzejní instituce. Dochází tedy k digitálnímu rozšíření skrze propojení dovu insitucí, díky které je návštěvníkovi nabídnuto rozsáhlé množství informací, které by v reálném muzeu nebylo možné.
Virtuální výstava
Šobánová definuje virutální výstavu jako ----
Mluvíme-li tedy o tematicky ucelené prezentaci muzejních dat, která má za cíl předávat emotivní zážitek, vzdělávat a dynamickou formou vtáhnout online návštěvníka do děje, myslíme tím virtuální výstavu. přístupná, relevantní a podněcovat participaci uživatele skrze dynamický obsah a obohatit jej o nové znalosti
+ aktualizace či úprava informací v expozici. - Výměny panelů a oprava prvků v tradičním muzeu může být složitá a nákladná. V digitálním rozhraní, lze úpravu informací uskutečnit mnohem rychleji, vystavování digitálních replik předmětu, které jsou vzácné anebo třeba podlehly poničení či byly odcizeny + Manipulace s předměty by při tvorbě reálné expozice byla finančně náročná. A právě skrze virtuální výstavy muzea mají šetrný způsob, jak zpřístupnit vystavování všem a zároveň nenarušit hodnotu předmětu - chybějící fyzickou interakci mezi divákem a objektem Ta v online sféře probíhá prostřednictvím obrazovky I když je online návštěvník ochuzen o auru předmětu, digitální kurátoři se snaží obsah obohatit alespoň skrze hloubkové informace a zasazení širšího kontextu
- Dalším nedostatkem při tvorbě virtuální výstavy může být relevance technologií. Kurátoři a weboví tvůrci musí důkladně přemýšlet nad aktuálností využitých medií a vyvarovat se stárnutí technologie a její nefunkčnosti
Virtuální expozice jsou nová forma muzejní prezentace a pokud autoři pracují s jejich nevýhody a překonají je, může být virtuální výstava kvalitní nástroj pro práci s navštěvníkem.
Kdo se podílí na výstavě virtuální expozic
- Digitální kurátor - tvoří kompozici obsahu, téma, testové formy.
- Webový designer - Vytváří virtuální výstavu
- katalogizátora - zpracovává sbírkové předměty a jejich digitalizaci
- technik
- editor
Pro ulehčení tvorby virtuálních výstav jsou muzejním institucím dostupné ve webovém prostředí různé nástroje pro tvorbu prezentace, například zahraniční Omeka (Dumitrescu et al., 2014) nebo české INDIHU Exhibition (INDIHU Exhibition, 2021).
Forma virtuální výstavy
Při tvorbě virtuálních expozic je důležité myslet na představení informací atraktivním způsobem, které obohatí návštěvníka o nové znalosti a aktivně jej zapojí do děje výstavy. Realizace začíná pomocí nápadu, který kurátor prokonzultuje s vývojaři webu a muzejními pracovníky. Společně vyhodnotí uživatelské potřeby, cíl návštěvy a jejich dosavadní informace o tématu. Na základě těchto informací vědečtí pracovníci zpracují obsah a implementují do výstavy řadu obsahových forem (obrázky, videa, audio nahrávky).
Digitální rozhraní nabízí rozsáhlé množství obsahových prvků, které je možné v expozici kombinovat a podpořit tím poutavost příběhu. Kurázoži by měli volit prvky, které jsou technicky nadčasové a budou moci býti využity i s příchodem nové technologie.Prezentace by měla být obsahově nadčasová, zábavná a poutavou formou vtáhnout návštěvníka do děje a vést s ním dialog. Ještě před finálním zveřejněním prezentace by mělo proběhnout pilotní testování a zpracování finálních úprav.
Obsahové prvky
- 3D modely
- Audio prvky (mluvené slovo, hudba)
- Doplňující informace k textu (odkazy na podobně zaměřené weby či literaturu)
- Hry a kvízy
- Materiály ke stažení
- Obrazové materiály (dobové fotografe, komiksy, pohyblivé obrázky, mapy, grafy)
- Storytelling (vyprávění příběhu, vypravěč, mluvený audio komentář neboli voice over, grafické ztvárnění vypravěče)
- Video, animace
- Virtuální realita
Co je a co není virtuální výstava
primárně odlišují od databází sbírkových předmětů a virtuálních prohlídek propojení skrze téma a kurátorský dohled Virtuální výstavou by neměl býti označován veškerý muzejní obsah na webu. bývá označení webových stránek, které nenaplňují definici virtuální výstav youhé seřazení sbírkových předmětů netvoří výstavu, ta by měla být tvořena pod dohledem kurátora a objekty v ní by měly být provázané tématem (Kalfatovic, 2002). Příkladů v digitálním rozhraní nalezneme mnoho, třeba prosté databáze (viz obsahové muzeum) anebo virtuální prohlídky, které jsou primárně určeny k podpoře turismu - příklad
Odkazy
Reference
Použitá literatura
Příklady virtuálních výstav a expozic
Související články
- Nová média
- Principy interakčního designu
- Vyprávění příběhů (storytelling)
- Interaktivní výukové materiály
- Prezentace, diseminace a archivace digitální kultury a umění
- Muzeum
- Virtuální muzeum
Klíčová slova
Virtuální muzeum, virtuální výstava, interaktivita, webové rozhraní, virtuální expozice